MASTI - LIPIDI
Masti su najkoncentriraniji izvor energije u namirnicama. Iako pružaju tijelu
dva puta više energije od ugljikohidrata i bjelančevina, to nije razlog zbog
kojeg su potrebne ili zbog kojeg ih treba izbjegavati. Sve se masti uglavnom
sastoje od jedne stabilne količine organskog spoja glicerola i promjenjive
količine tvari koje se nazivaju masne kiseline. Masti se može podijeliti s obzirom na nekoliko različitih klasifikacija.
Prema različitosti u sastavu i količini pojedinih masnih kiselina
Tkivna mast - sudjeluju u "izgradnji" osnovnih staničnih struktura, štiti organe,
pomaže u održavanju moždanih funkcija, štiti organizam od temperaturnih "šokova"
prilikom naglih promjena temperature okoliša i prenosi životno važne vitamine
topive u mastima A, D, E i K koji se mogu iskorištavati iz hrane samo zajedno s
masnoćama.
Spremišna mast - skuplja se u obliku masnog tkiva i služi kao izvor energije.
Prema podrijetlu dijele se na: masti životinjskog podrijetla – meso, ribe, jaja,
mlijeko, vrhnje, jogurt, maslac, sirevi...masti biljnog podrijetla – biljna ulja,
margarini, orašasti plodovi....
Prema kemijskom sastavu dijele se na:
Zasićene masne kiseline – "loše" masnoće. Većina namirnica životinjskog
podrijetla sadrži loše masnoće: meso, sirevi, jaja, mliječni proizvodi... (meso
peradi ima manje zasićenih masnoća od drugih vrsta mesa ako se odstrani koža).
Nalaze se i u nekim namirnicama biljnog podrijetla npr. palmino ulje ili kao
hidrogenizirane masnoće npr. margarin. U kolačima, keksima i pitama nalaze se
kao tzv. "skrivene masnoće".
Nezasićene masne kiseline - "dobre" masnoće omogućuju normalno funkcioniranje
organizma i preporučljivo je potrebnu dnevnu količinu masti u organizam unijeti
većim dijelom upravo iz ovih izvora. One mogu biti: neesencijalne i esencijalne
masne kiseline koje se u organizmu ne mogu sintetizirati same pa ih je potrebno
unositi hranom (linolna, linolenska i arahidonska kiselina). Imaju izuzetno
važnu ulogu u izgradnji opni stanica mozga i u razvoju živčanog sustava. Ukoliko
ih nema dovoljno, osobito u najranijem djetinjstvu, posljedice se osjećaju na
razini mentalnih sposobnosti, a mogu biti i važan čimbenik u razvoju
metaboličkih bolesti (npr. slab imunološki sustav).
Razlikuju se: višestruko nezasićene masne kiseline životinjskog podrijetla
nalaze se u ribi i to prvenstveno plavoj: tuna, skuša, losos.. Masti iz plavih
riba sadrže tzv. "dobre" masnoće, veće količine omega-3 masne kiseline koje
pomažu u snižavanju kolesterola i triglicerida. Istraživanja su pokazala da
Eskimi u svojoj prehrani dobivaju uglavnom masti iz riba, a imaju jako mali
postotak oboljelih od bolesti krvnih žila i srca.višestruko nezasićene masne
kiseline biljnog podrijetla nalaze se u: orasima, biljnim uljima, soji,
sjemenkama...
Najpoznatija od tih masnih kiselina je linolna masna kiselina koja ulazi u
sastav brojnih biljnih ulja poput suncokretovog, kukuruznog i sezamovog.
jednostruko nezasićene masne kiseline – masnoće kojima u prehrani treba dati
apsolutnu prednost. Pri sobnoj temperaturi su u tekućem obliku, a najviše je
zastupljena oleinska kiselina koji je glavni sastojak maslinovog ulja. Maslinovo
ulje apsolutni je pobjednik dobrih masnoća kojima pripadaju repičino i riblje
ulje, te pačja i gušćja mast.
Pravu ravnotežu svih potrebnih masnih kiselina teško je pronaći korištenjem samo
jedne vrste ulja, te je preporučljivo naizmjenično koristiti više vrsta ulja. Na
primjer: maslinovo, repičino i suncokretovo ulje. Ako se ulje oksidacijskim
procesom pretvori u margarin dobra masnoća pretvara se u lošu.
Kolesterol i trigliceridi
Kolesterol
je nužan za građu stanice, ne sadrži niti jednu masnu
kiselinu, a jetra ga proizvodi i to u dovoljnoj količini za funkcioniranje
organizma. Drugi dio kolesterola unosi se u organizam putem hrane. Često postoji
povezanost između pretjeranog unosa masti (osobito zasićenih) i povišenog
kolesterola u krvi, ali to nije pravilo jer postoji "dobar" i "loš" kolesterol.
Kolesterol kroz krv raznose bjelančevine koje služe kao transporteri, a dijele
se na: Lipoproteine niske gustoće (Low Density Lipoproteins) - raznose
kolesterol u stanice stijenki arterija u kojima se nakuplja mast. LDL je nazvan
lošim kolesterolom jer oblaže unutrašnjost krvnih žila i s vremenom ih sužava.
Takva začepljenost krvnih žila jedan je od faktora rizika za oboljenja
srčanožilnog sustava (smetnje u cirkulaciji, srčani infarkt, angina pectoris...)Zasićene
masnoće dižu razinu LDL kolesterola. Budući je ove masnoće nemoguće potpuno
izbaciti iz prehrane, njihovu upotrebu treba svesti na najmanju moguću mjeru.
Višestruko i jednostruko nezasićene masne kiseline pomažu u snižavanju LDL
kolesterola. Lipoproteine visoke gustoće HDL (High Density Lipoproteins) –
prenose kolesterol do jetre gdje se on razgrađuje u žuč i nakon toga izlučuje iz
organizma. HDL je nazvan dobrim kolesterolom jer čisti krvne žile od nakupina.
Poželjno je imati što veće vrijednosti ovog kolesterola čime se smanjuje rizik
od srčanožilnih oboljenja.Jednostruko nezasićene masne kiseline pomažu u
snižavanju LDL kolesterola i povisuju vrijednosti HDL kolesterola (npr.
maslinovo ulje). U smanjenju kolesterola, osim jednostruko nezasićenih masnih
kiselina, pomaže hrana bogata vlaknima, osobito pektin iz jabuke, te polifenoli
iz vina (osobito crnog) štite stijenke krvnih žila.
Trigliceridi
su neutralne
masti čija razina se može znatno povećati konzumiranjem prevelike količine hrane
pa ih organizam uskladišti zajedno s masnoćom iz hrane u obliku tkivne masti.
Služe kao izvor energije za razne metaboličke procese gotovo jednako kao i
ugljikohidrati. Najčešće prisutne su stearinska, oleinska i palmitinska kiselina.
Ove ili vrlo slične masne kiseline glavni su sastojci masnoća u hrani. Velike
količine triglicerida (visoke masnoće u krvi) predstavlja rizik za bolesti
srčanožilnog sustava. Povećanje spremišne masti, osim što ugrožava zdravlje,
daje tijelu neestetski izgled te je najčešći razlog provođenja raznoraznih
dijeta koje, vrlo često, ne daju željene rezultate ili su ti rezultati kratkog
vijeka. Samo pravilna prehrana i odgovarajuća tjelesna aktivnost pomažu nam da
izgledamo i osjećamo se bolje.
Natalija Špehar, prof. kineziologije
![](../Images/up.gif)
KORIŠTENA LITERATURA